Kreditnota: Hvad er en kreditnota?
Hvad er en kreditnota?
En kreditnota er et dokument, der udstedes af en sælger til en køber for at rette en fejl på en tidligere udstedt faktura. Kreditnotaen fungerer som en kreditnota for køberen, og sælgeren krediterer køberens konto for det beløb, der er angivet på kreditnotaen. Kreditnotaer udstedes normalt for at rette fejl som forkert pris, forkert antal, eller hvis der opstår en reklamation.
Det er vigtigt at bemærke, at en kreditnota adskiller sig fra en faktura, da en faktura normalt udstedes for at anmode om betaling for varer eller tjenester, der er leveret. En kreditnota udstedes dog for at rette en fejl på en tidligere udstedt faktura. En kreditnota skal indeholde en klar beskrivelse af årsagen til, hvorfor den udstedes, samt en detaljeret beskrivelse af de produkter eller tjenester, der er involveret. Kreditnotaen skal også inkludere priser, moms og eventuelle andre afgifter, der er relevante for transaktionen.
Hvad er forskellen på en kreditnota og en faktura?
Selvom både en kreditnota og en faktura er dokumenter, der bruges i forbindelse med salg og køb af varer eller tjenester, er deres formål forskellige. En faktura udstedes normalt for at anmode om betaling for varer eller tjenester, der er leveret, mens en kreditnota udstedes for at rette en fejl på en tidligere udstedt faktura.
En faktura indeholder normalt detaljer om de varer eller tjenester, der er leveret, samt priser, moms og eventuelle andre afgifter, der er relevante for transaktionen. En faktura er en anmodning om betaling og vil indeholde de nødvendige oplysninger, såsom en forfaldsdato og betalingsmetoder.
En kreditnota derimod indeholder en beskrivelse af den fejl, der skal krediteres, samt detaljer om produkter eller tjenester, der var involveret i transaktionen. En kreditnota udstedes normalt, når der er sket en fejl på en faktura, som fx en forkert pris, forkert mængde eller i tilfælde af en reklamation.En kreditnota er altså ikke det samme som en faktura, fordi dens formål er at rette en fejl på en tidligere udstedt faktura, og ikke at anmode om betaling for varer eller tjenester. I stedet fungerer kreditnotaen som en form for kredit til køberen, hvor beløbet krediteres til køberens konto.
- Eksempel:
Når en kreditnota udstedes, bliver det krediterede beløb trukket fra det oprindelige fakturabeløb. For eksempel, hvis en faktura på 1000 kr. er blevet udstedt og der senere opdages en fejl på 200 kr., vil en kreditnota på 200 kr. blive udstedt, og den resterende balance på 800 kr. vil være det beløb, der skal betales.
Kreditnotaen skal have en detaljeret beskrivelse af fejlen og de produkter eller tjenester, der er involveret. Det er også vigtigt at have en dato for udstedelsen af kreditnotaen samt købers og sælgers navne og adresser. Kreditnotaen skal underskrives og dateres af begge parter for at bekræfte, at begge er enige om den udstedte kreditnota.
Det er vigtigt at bemærke, at kreditnotaen ikke kun krediterer køberens konto, men også påvirker sælgerens regnskab. Kreditnotaen vil reducere sælgerens salgsindtægter og dermed også reducere skattepligtige indtægter og momspligtige indtægter. Derfor er det vigtigt, at både køber og sælger nøje overvåger og håndterer kreditnotaer for at sikre, at regnskabet og transaktionen er nøjagtige og præcise.
Hvornår har man behov for at udstede en kreditnota?
Der er flere situationer, hvor en kreditnota kan udstedes. Det er dog typisk udelukkende i situationer, hvor du rent faktisk har sendt en faktura til kunden, du har behov for at sende en kreditnota. Herunder følger en række eksempler på, hvornår det kan være aktuelt at sende en kreditnota til sin kunde.
Her er en række eksempler på, hvornår en kreditnota kan blive nødvendig:
- Forkert pris: Hvis en vare eller en tjeneste er faktureret til en forkert pris, kan en kreditnota udstedes for at kreditere den overbetalte mængde. Kreditnotaen vil reducere det oprindelige fakturabeløb, og køberen vil kun skulle betale den korrekte pris.
- Forkert antal: Hvis antallet af varer eller tjenester, der er leveret, ikke stemmer overens med antallet, der er angivet på fakturaen, kan en kreditnota udstedes for at kreditere den overflødige mængde. Kreditnotaen vil reducere det oprindelige fakturabeløb, og køberen vil kun skulle betale for den faktisk leverede mængde.
- Reklamation: Hvis køberen opdager en fejl eller mangel ved varerne eller tjenesterne, kan en kreditnota udstedes som et middel til at kreditere køberens konto for den manglende mængde eller defekte varer eller tjenester.
- Rabat: Hvis en aftalt rabat ikke er inkluderet på fakturaen, kan en kreditnota udstedes for at kreditere køberens konto for den manglende rabat.
- Afbestilling: Hvis en ordre er blevet annulleret, og varerne eller tjenesterne ikke er blevet leveret, kan en kreditnota udstedes for at kreditere køberens konto for det beløb, der allerede er blevet faktureret.
Disse er blot nogle eksempler på situationer, hvor en kreditnota kan være nødvendig. Det er vigtigt at påpege, at en kreditnota normalt bliver udstedt for at rette en fejl på en tidligere udstedt faktura og dermed sikre nøjagtigheden af transaktionen.
Hvordan udfylder jeg en kreditnota korrekt?
Når du udfylder en kreditnota, er det vigtigt at sørge for, at den indeholder alle relevante oplysninger og er korrekt udfyldt. Der er som sådan ikke nogle krav, udover at den skal have det samme indhold som en almindelig faktura. Det betyder altså, at du skal skrive dags dato, navnet på sælger samt CVR-nummer, købers oplysninger samt oplysninger om varen og moms. Dette er der som standard i de fleste regnskabsprogrammer som e-conomics, Dinero og Billy.
En kreditnota indeholder som regel følgende punkter:
- Beskrivelse af årsagen: En kreditnota kan indeholde en klar og detaljeret beskrivelse af årsagen til, hvorfor den udstedes. Dette kan omfatte en forkert pris, forkert antal, reklamation, afbestilling eller en anden fejl på den oprindelige faktura.
- Detaljeret beskrivelse af varer eller tjenester: Det skal altid sørge for at inkludere en detaljeret beskrivelse af varer eller tjenester, der er involveret i transaktionen. Dette kan omfatte navn, antal, pris og eventuelle afgifter eller rabatter.
- Inkluder momsinformation: Kreditnotaen skal indeholde momsinformation, herunder momssatsen og momsbeløbet, der er relevante for de varer eller tjenester, der er involveret i transaktionen.
- Korrekt fakturanummer og dato: Kreditnotaen skal indeholde det korrekte fakturanummer og fakturadatoen for den tidligere udstedte faktura, som den retter.
Når du følger disse tips vil du sikre, at kreditnotaen er korrekt udfyldt og indeholder alle nødvendige oplysninger. Dette vil hjælpe med at undgå fejl og misforståelser og sikre, at transaktionen og regnskabet er nøjagtige og præcise.
Hvem udsteder fakturaen?
Kreditnotaen udstedes normalt af sælgeren, da den fungerer som et middel til at rette en fejl på en tidligere udstedt faktura. Når køberen rapporterer en fejl, som fx en forkert pris, forkert mængde eller reklamation, udsteder sælgeren en kreditnota for at kreditere køberens konto for den krediterede mængde. Kreditnotaen fungerer som en form for kredit til køberen, hvor beløbet krediteres til køberens konto.
Det er sælgerens ansvar at sikre, at kreditnotaen er korrekt udfyldt og indeholder alle relevante oplysninger, såsom en beskrivelse af fejlen og detaljer om produkter eller tjenester, der var involveret i transaktionen. Ved at udstede en kreditnota kan sælgeren sikre nøjagtigheden af transaktionen og regnskabet.
Fast eller variabel elpris: Bliv klogere på, hvad du skal vælge
Hvad er forskellen på fast og variabel elpris?
Stigende elpriser har medført, at de fleste er begyndt at interessere sig mere for, hvad strømmen koster. Alle husstande har behov for strøm til vaskemaskine, opvaskemaskine, fjernsyn, computer, elbil og meget mere – og derfor er det vigtigt, at du kender til de valgmuligheder, som de forskellige elselskaber tilbyder.
Som udgangspunkt afhænger elpriserne nemlig af, hvilken aftale du har indgået med dit elselskab. Hos de fleste elselskaber kan du vælge mellem en fast eller variabel elpris, og som med alt andet, er derfor fordele og ulemper ved begge løsninger. Det er derfor væsentligt, at du kender til dem, før du vælger.
Her er forskellen på de to typer af elaftaler:
- Fast elpris: Vælger du en fastprisaftale, så er din elpris låst i en længere periode. Det kan eksempelvis være i en måned, et kvartal eller et halvt år. Jo længere tid, du binder dig, desto billigere vil prisen oftest være.
- Variabel elpris: Vælger du i stedet den variabel prisaftale hos dit elselskab, så betaler du typisk elpriser time for time eller for én dag ad gangen. Du er derfor ikke garanteret, at prisen er den samme i løbet af dagen.
Hvad er en elaftale med fast pris?
Som nævnt, så er en fast elpris en elaftale, hvor du betaler et fast beløb hver måned. Her får du en fast pris for hver kWh, du bruger, og det kan have en række fordele. Eksempelvis giver det dig tryghed i hverdagen, fordi du kender prisen på din elregning hver måned. Dine elpriser svinger derfor ikke, selvom priserne på markedet rykker sig.
Du køber el til en fast pris hos dit elselskab, og prisen er fast i den periode, som aftalen løber over. Du vælger nemlig selv, hvor lang tid din pris skal være fast – eksempelvis i 12, 24 eller 36 måneder ad gangen. Dog tilbyder de fleste elselskaber også kortere perioder, og det er op til dig at vurdere, hvad der giver bedst mening.
Vær opmærksom på, at det kun er prisen, som er fast i denne periode. Selve elaftalen må kun være bindende i seks måneder, og derfor har du altid mulighed for at skifte til et andet selskab efter bindingsperioden, hvis du ikke længere ønsker at betale en fast elpris – eller hvis priserne på markedet ændrer sig, så en anden løsning giver bedre mening.
Prisen på en fast elaftale afhænger af, hvilket elselskab du vælger. Det beløb, du betaler på månedlig basis, dækker alle udgifter, der er til dit elforbrug, men du betaler også for dit abonnement og gebyrer til elselskabet. Derfor er det også væsentligt at undersøge, hvad selve abonnementet koster, hvis du ønsker den billigste elaftale.
Hvilke fordele og ulemper er der ved en fast elaftale?
Fordelen ved at vælge en fast elpris er, at du kender prisen pr. kWh, du bruger. På den måde får du mulighed for at lægge et budget, så du er sikker på, at elregningen ikke bliver højere, end du havde regnet med. Samtidig kan du spare penge, hvis elpriserne generelt er stigende, da din elaftale ikke afhænger af markedsprisen.
De faste elpriser hæves og sænkes også løbende, når du ikke har lavet en aftale. Det betyder, at du kan skifte til et andet elselskab, hvis prisen er lavere. Her skal du dog være opmærksom på, at du kun kan skifte udbyder, hvis du ikke er bundet af en bindingsperiode hos dit nuværende elselskab.
Ulemperne ved at vælge en fast elpris er, at du i de fleste tilfælde betaler en højere pris pr. kWh om måneden i gennemsnit, hvis man sammenligner med en variabel elaftale. Hvis prisen på markedet stiger, efter du har oprettet en fast elaftale så sparer du penge, men falder priserne, så vil du ikke kunne drage nytte af prisreduktionen.
Fordele ved fast elpris:
- Du kender prisen pr. kWh på forhånd
- Du sparer penge, når markedsprisen er høj
- Du kan skifte elaftale efter bindingsperioden
UIemper ved fast elpris
- Du sparer ikke penge, hvis markedspriserne falder
- Du betaler ofte en højere pris pr. kWh
- Du binder dig typisk til seks måneder ad gangen
Hvad er en elaftale med variabel pris?
Når du vælger at oprette en elaftale med variabel pris, så skal du, som navnet antyder, ikke betale en fast pris pr. kWh. I stedet varierer elpriserne, i takt med at markedsprisen på den nordiske elbørs, Nord Pool, ændrer sig. Her fastsættes prisen på baggrund af udbud og efterspørgsel, og det påvirker elpriserne på timebasis.
Priserne kan ændres sig flere gange i løbet af dagen, og det betyder, at du med en variabel elaftale vil opleve, at elpriserne kan være både stigende og faldende i løbet af en måned. Hvis du skal bruge strøm på samme tidspunkt som mange andre danskere, så vil priserne på strøm typisk stige, fordi elnettet bliver belastet.
Det modsatte gør sig gældende, hvis du bruger strøm på tidspunkter, hvor der ikke er lige så stor belastning på elnettet. Du betaler derfor mindre for at bruge strøm på de tidspunkter af dagen, hvor færre danskere bruger strøm.
Du kan se de aktuelle priser på strøm 24 timer i forvejen, og det betyder, at du kan se, hvornår på dagen, priserne er billigst. Du har altså mulighed for at spare penge, hvis du vælger at bruge strøm i de tidsrum, hvor den er billigst – eksempelvis om natten, hvor strømforbruget i Danmark generelt er lavt.
Hvilke fordele og ulemper er der ved en elaftale med variabel pris?
Fordelen ved at vælge en variabel elpris er, at du sparer penge, hvis prisen på el er lav. Din pris følger den nordiske markedspris, og den er eksempelvis ofte lavere i sommermånederne, hvor efterspørgslen er lavere. Dermed bliver elnettet også belastet mindre, og det afspejler sig i en reduceret elpris.
En variabel elpris er derfor det oplagte valg for dig, der ikke har behov for at kende den eksakte pris på el hver måned. Det giver dig mulighed for at bruge elektricitet i de tidsrum, hvor elektriciteten er billigst. Det er samtidig ulempen, fordi du ikke har den samme tryghed som ved en fast elpris.
Der er altså en større risiko for, at elpriserne vil være høje i perioder, fordi efterspørgslen er større – eller fordi markedspriserne generelt er højere. Samtidig kan du ikke på samme måde lægge elektricitet ind i budgettet, fordi du ikke kender priserne på forhånd.
Fordele ved variabel elpris:
- Du sparer penge på el, når markedspriserne er lav
- Du kan bruge strøm i de tidsrum, hvor prisen er lavest
Ulemper ved variabel elpris:
- Prisen stiger, når markedsprisen er høj
- Du kender ikke priserne på forhånd
- Du har ikke samme tryghed i dit budget
Hvilken elaftale er bedst i mit tilfælde?
Spørgsmålet om, hvorvidt du skal vælge en fast eller variabel elpris, afhænger af flere faktorer. Hvis du gerne vil have tryghed og kende dine månedlige udgifter i forhold til dit elforbrug, så er en fast elaftale det bedste valg. Her kender du prisen pr. kWh på forhånd, så du kan lægge dit budget efter dette.
Du kender derimod ikke den eksakte elpris, hvis du vælger den variable løsning. Her har du til gengæld mulighed for at spare penge, hvis markedsprisen er lav. Typisk er det dog den variable elpris, der på sigt vil være billigst, men der er ingen garanti. Du skal derfor gøre op med dig selv, om du vægter tryghed eller pris højest.
Det er dermed dine egne præferencer, der er afgørende for, om du skal vælge en variabel eller fast elpris. En fast elpris giver dig mere tryghed, fordi du kender prisen pr. kWh på forhånd, så du kan beregne den månedlige pris. Markedsprisen på faste elaftaler ændrer sig løbende, og det handler derfor om at slå til på det rigtige tidspunkt.
Det kan derfor også være en god idé at undersøge, hvordan de aktuelle markedspriser er. Det giver dig indblik i, hvor stor forskel der er på fast og variabel elpris, og dermed får du et sammenligningsgrundlag, som gør dig i stand til at vælge den helt rigtige aftale.
I disse tilfælde giver en fast elpris mening:
- Hvis du bruger mest strøm i det tidsrum, hvor elektricitet er dyrest – og du ikke har tænkt dig at ændre dine vaner.
- Hvis du ikke kan overskue eller har tid til at følge med i, hvornår på dagen det er billigst at bruge strøm.
- Hvis du gerne vil have et overblik over, hvad strømmen kommer til at koste i en længere periode, så du kan regne det ind i dit budget.
- Hvis du har en formodning om, at elpriserne kommer til at stige i fremtiden, og du derfor ikke ønsker, at din pris følger markedet.
I disse tilfælde giver en variabel elpris mening:
- Hvis du generelt har et højt strømforbrug og ønsker mulighed for at flytte dit forbrug til de tidspunkter på dagen, hvor el er billigst.
- Hvis du ikke har noget imod løbende at holde øje med, hvordan priserne på elektricitet svinger.
- Hvis du er indstillet på, at priserne kan ændre sig meget over tid, hvilket både kan være godt og skidt for din elregning.
- Hvis du har en elbil og har mulighed for at lade den op i de timer, hvor elektricitet er billigst.
Realkredit: Hvad er et realkreditlån?
Hvad er realkredit?
Realkredit bliver i Danmark opfattet som realkreditinstitutternes bevilling af et lån samt salg af modstående obligationer. Et realkreditlån er således et lån, som er sikret i fast ejendom og finansieret ved udstedelse samt salg af realkreditobligationer, der bygger på samme princip som stats- og virksomhedsobligationer.
En af de primære fordel ved at optage et realkreditlån er, at både rente og bidrag er væsentligt lavere end lån, som ikke er er baseret på realkreditlån, når man lægger dem sammen. Et realkreditlån bliver oftest brugt til at finansiere et boligkøb sammen med udbetalingen og banklånet, som ligeledes udgør en del af de samlede omkostninger ved huskøb.
Hvordan fungerer realkredit?
Når du skal oprette et realkreditlån, skal det gøres gennem et realkreditinstitut, og det sker igennem banken. Som sikkerhed for lånet kræver realkreditinstituttet pant i din bolig, som har til formål at dække, såfremt du ikke er i stand til at tilbagebetale lånet. Derfor er det heller ikke alle og enhver, der kan oprette et realkreditlån, da det stiller krav til din økonomi.
I modsætning til eksempelvis et banklån, så har et realkreditlån en direkte sammenhæng med obligationer. Renten på dit realkreditlån bliver fastlagt på baggrund af udbud og efterspørgsel på de finansielle markeder. Renten er nemlig den udbetaling, som investorerne skal have for at investere i obligationerne.
Hvordan fastsættes renten på et realkreditlån?
Det kan lyde avanceret, men man kan lidt forsimplet sige, at hvis der er mange penge i omløb, så er der færre mennesker, der har brug for at låne penge. Til gengæld er der flere, som har penge til overs, som de ønsker at investere i eksempelvis obligationer. Derfor vil der være stor efterspørgsel på at investere sine penge, og det betyder, at renten på dit realkreditlån bliver lavere.
Det omvendte scenarie udspiller sig, hvis der ikke er så mange penge i omløb. Her vil der være flere, som har brug for at låne penge – og samtidig vil der være færre, som har penge til overs, som de ønsker at investere. Det betyder, at efterspørgslen bliver lavere, fordi der er færre penge i omløb, og dermed vil renten stige på dit realkreditlån.
Hvilke muligheder har jeg, når jeg skal vælge realkreditlån?
I forbindelse med, at du stifter et realkreditlån, bliver du stillet over for en række valgmuligheder, som du skal tage stilling til. Eksempelvis skal du vælge, om du vil have en fast eller en variabel rente på dit realkreditlån. Det kan være svært at beslutte sig for, men der er forskellige fordele og ulemper ved begge valgmuligheder.
Fast og variabel rente på realkreditlån:
- Variabel rente på realkreditlån: Vælger du den variable rente på et realkreditlån, så vil den være billigere, når du optager lånet. Det betyder dig, at du risikerer, at renten stiger, fordi den ikke er låst fast. Det betyder, at du kan ende med et lån, der har højere renter, end hvis du havde valgt et fastforrentet lån.
- Fast rente på realkreditlån: Vælger du et oprette et realkreditlån med en fast rente, så er du mere sikker. Det skyldes, at du kender renten i hele lånets løbetid, og derfor vil du ikke risikere, at den pludselig stiger. Til gengæld kan du ikke drage nytte af tider med økonomisk optur, som betyder, at renten vil falde.
Du løber altså den største risiko, hvis du vælger den variable rente, fordi du ikke kender fremtiden. Omvendt kan du risikere, at det bliver væsentligt billigere, hvis vi bevæger os ind i tider med økonomisk opsving, hvor renterne generelt er dalende. Du kan altid få hjælp af din bankrådgiver, hvis du ønsker at vurdere, hvad der giver bedst mening i dit tilfælde.
Hvis du ikke betaler afdrag, kan du desuden reducere dine månedlige udgifter i en periode, fordi du kun betaler renter. Før eller siden skal du dog betale dit realkreditlån tilbage, og så kommer du til at betale mere hver måned, fordi du har valgt ikke at betale afdrag i en periode. Det betyder derfor, at du skal betale det fulde beløb tilbage på kortere tid.
Virksomhedsobligationer: Hvad er virksomhedsobligationer?
Hvad er virksomhedsobligationer?
Virksomhedsobligationer bliver også kaldt for erhvervsobligationer. Det er en type af obligationer, som i grove træk bygger på de samme principper som stats- og realkreditobligationer. Forskellen beror dog på, at det er en virksomhed, som udsteder dem. Derfor låner du i princippet virksomheden penge, når du investerer i virksomhedsobligationer.
Til gengæld får du løbende rentebetaling samt en potentielt større kursgevinst, hvis virksomhedsobligationen stiger i værdi. Det betyder, at der kan være en investeringsmæssig fordel i at vælge virksomhedsobligationer frem for stats- eller realkreditobligationer, selvom det også medfører en højere risiko.
Du kan dog som udgangspunkt også forvente, at du kan opnå en større rente, såfremt der er usikkerhed omkring, hvorvidt den pågældende virksomhed rent faktisk har mulighed for at opfylde sin fremtidige betalingsforpligtelser. Dermed er der altså også en større usikkerhed i at investere i virksomhedsobligationer.
Alligevel kan virksomhedsobligationer være et attraktivt supplement til din portefølje. Du får nemlig mulighed for at få et opnå et højere afkast, end hvis du udelukkende investerer i stats- og realkreditobligationer. Samtidig får du mulighed for at investere din risikoprofil, hvilket i mange tilfælde kan være en fordel.
![Der er altid en risiko forbundet med at investere i virksomhedsobligationer.](https://oekonomitips.dk/wp-content/uploads/2022/11/virksomhedsobligationer-risici-1024x610.jpg)
Fordele og ulemper ved virksomhedsobligationer
Som med alle andre former for investeringer, er der både fordele og ulemper forbundet med at investere i virksomhedsobligationer. Derfor kan det være en god idé at sætte dig grundigt ind i, hvilke fordele og ulemper, der definerer virksomhedsobligationer, før du beslutter dig for, om det er noget, som er væsentligt i forhold til din portefølje.
Fordele ved virksomhedsobligationer:
- Du kan opnå et højere afkast end stats- og realkreditobligationer
- Investor modtager løbende renteindbetalinger fra virksomhedsobligationer
- Fungerer som et godt supplement til eksempelvis en aktieportefølje
Ulemper ved virksomhedsobligationer:
- Større risici end investering i stats- og realkreditobligationer
- Handles på et ureguleret marked – og ikke på en officiel børs
- Nogle virksomhedsobligationer kan have uendelig løbetid
Det er virksomhederne selv, der udsteder virksomhedsobligationer
Staten udsteder obligationer med henblik på at finansiere underskud i statsfinanserne, mens realkreditinstitutter udsteder obligationer for at finansiere køb af fast ejendom for private og virksomheder. Sådan forholder det sig ikke helt for virksomhedsobligationer, da obligationer, som udstedes at virksomheder, har til formål at blive geninvesteret i forretningen.
Dermed fungerer en virksomhedsobligation på samme måde som et lån, som virksomheden kan bruge til at skabe vækst. Du bør dog være opmærksom på, at det kan være sværere for dig som privatperson, hvis du vil investere i virksomhedsobligationer, da de ofte bliver handlet internt mellem forskellige finansaktører.
![Ryanair det første europæiske flyselskab, der lånte penge ved at udstede virksomhedsobligationer, efter corona-pandemien brød ud](https://oekonomitips.dk/wp-content/uploads/2022/11/virksomhedsobligationer-ryan-air-1024x555.jpg)
Ryanair det første europæiske flyselskab, der lånte penge ved at udstede virksomhedsobligationer, efter corona-pandemien brød ud. Selvom sektoren på daværende tidspunkt blev hårdt ramt, så blev de femårige virksomhedsobligationer revet væk, fordi det på mange måder alligevel var en god investering.
Det skyldes, at Ryanair har mange indenrigsruter, som ikke blev ramt af strenge rejserestriktioner. Dermed var flyselskabet mindre eksponeret over for den risiko, som pandemien medføre, end konkurrenterne. Samtidig skyldtes det, at kapitalforvalterne var ivrige efter at placere klienternes formuer i noget, der gav afkast. Læs mere om det her.
Hvilke risici er der ved virksomhedsobligationer?
På samme måde, som det er tilfældet med andre typer af investeringer, så løber du en risiko, når du investerer i virksomhedsobligationer. Den specifikke risiko afhænger dog af, hvilken type virksomhed du planlægger at investere i. Overordnet set kan virksomhederne deles op i to kategorier, som du kan læse mere om herunder.
Sådan kategoriseres virksomhedsobligationer:
- Investment grade: Her investerer du i virksomheder, som har en høj kreditværdighed. Det betyder, at det er den mest sikre investering, når du skal investere i virksomhedsobligationer. Derfor er det også den type virksomhedsobligation, som har den lavest effektive rente.
- High Yield: Denne type virksomhedsobligationer er dem, der er den højeste risiko forbundet med at investere i. Til gengæld kan du opnå langt mere effektive renter, når du investerer i High Yield-virksomhedsobligationer, men det kræver, at du er villig til at løbe risikoen.
Virksomhederne bliver delt op i forskellige kreditratings, og de to typer afhænger af, hvordan deres vurderede tilbagebetalingsevne er. Risikoen for investeringen afhænger således ikke så meget af, hvilken type virksomhed du investerer i, eller hvilket land den opererer i.
Derimod handler det om, hvordan virksomhedens formodede betalingsevne er på længere sigt. Ratingen er således en vurdering af virksomhedens kreditværdighed, og det giver udtryk for sandsynligheden for, at virksomheden både kan og er villig til at tilbagebetale de penge, som du og de øvrige investorer har ret til.
![Du bør vælge dine virksomhedsobligationer med omhu, hvis du vil have det størst mulige afkast.](https://oekonomitips.dk/wp-content/uploads/2022/11/virksomhedsobligationer-2-1024x564.jpg)
Hvilke virksomhedsobligationer bør jeg investere i?
Det er vigtigt, at du sætter dig grundigt ind i den enkelte virksomhed, før du investerer i den. Virksomhedsobligationer kan på mange måder fungere som et fornuftigt supplement til din portefølje, men du bør ikke investere i virksomhedsobligationer, hvis du ikke ved, hvad du laver.
Der er som nævnt større risiko ved at investere i denne type obligationer, hvis man sammenligner med stats- og realkreditobligationer, men til gengæld vil du kunne opnå et langt højere afkast på dine investeringer, hvis du er villig til at løbe den højere risiko. Det kræver dog, at du vælger dine virksomhedsobligationer med omhu.
Du bør altid starte med at overveje, hvor stor en risiko, du er villig til at løbe. Hvis du vil være på den sikre side, så bør du udelukkende investere i Investment Grade, som er den mest sikre form for rating. Til gengæld er det også her, du får den lavest rating, hvis man sammenligner med virksomhedsobligationer, der er kategoriseret som High Yield.
Vælger du at placere dine penge i High Yield-virksomhedsobligationer, så har du mulighed for at opnå et højere afkast. Som nævnt, så er denne type obligationer forbundet med højere usikkerhed, men til gengæld får du de mest effektive renter. Det er dog altid en god idé at kontakte en professionel investeringsrådgiver, før du investerer i virksomhedsobligationer, så du er sikker på, at du opnår de bedste vilkår for dine investeringer.
Sådan sikrer du dig bedst muligt
Når du investerer i virksomhedsobligationer, låner du i princippet penge til en virksomheder. Derfor er nøglen til et fornuftigt afkast for dig som investor først og fremmest at sikre dig, at virksomheden betaler lånet tilbage rettidigt. Derfor bør du anvende risiko-tilgangen, når du skal vælge de virksomheder, som du investerer i.
Her får du mulighed for at vælge de virksomheder, som er mest sikre at købe virksomhedsobligationer fra, uden at du mister den gode mulighed for merafkast, når du investerer i virksomheder. Du bør altså vælge virksomhedsobligationer fra solide selskaber, selvom der stadig er større risiko for udsving i kursen end ved investering i traditionelle stats- og realkreditobligationer.
Du kan også vælge at gå efter undervurderede obligationer, hvor kursen for obligationerne ikke afspejler virksomhedens reelle sundhedstilstand eller konkurssandsynlighed. Selv de mest veldrevne selskaber oplever fra tid til anden, at de er nødt til at betale mere i rente, end de egentligt burde.
Det gælder eksempelvis for mange mindre selskaber, som betaler en højere rente for at låne penge end store selskaber, fordi markedet opfatter dem som mere risikable, hvilket udelukkende skyldes deres størrelse. Det gælder også, selvom de finansielt er stærkere. Når du systematisk udnytter disse skævheder på markedet, kan du opnå et højere afkast, uden du skal gå på kompromis med sikkerheden, der ligger bag lånet.
Ofte stillede spørgsmål om virksomhedsobligationer
Hvad er risikoen ved virksomhedsobligationer?
Virksomhedsobligationer er ikke helt risikofrie. Risikoen ved disse obligationer afhænger af udstederens kreditværdighed, og derfor er der en større risiko for misligholdelse sammenlignet med statsobligationer. Hvis en virksomhed går konkurs, kan investorer i dens obligationer miste deres investering.
Hvem udsteder virksomhedsobligationer?
Virksomheder i forskellige brancher og industrier udsteder typisk virksomhedsobligationer, herunder store multinationale selskaber såvel som mindre og mellemstore virksomheder. Obligationer kan udstedes af private selskaber eller offentligt børsnoterede selskaber.
Er obligationer en god investering?
Det afhænger af den enkelte investor og deres investeringsmål. Generelt kan obligationer give et stabilt afkast og beskytte mod tab i perioder med ustabilitet på aktiemarkedet. Men afkastet på obligationer er normalt lavere end på aktier, og derfor er det vigtigt at overveje diversificering af ens portefølje.
Hvilke obligationer skal jeg købe?
Hvilke obligationer man bør købe afhænger af ens personlige risikovillighed og investeringsmål. Det er vigtigt at overveje udstederens kreditværdighed, forfaldsdato, kuponrente og eventuelle tilbagekøbsklausuler. Hvis man er usikker på, hvilke obligationer der passer bedst til ens portefølje, kan man overveje at søge rådgivning fra en professionel finansiel rådgiver.
Spar penge i hverdagen: 8 effektive sparetips, der giver dig mere luft i budgettet
En stor del af din indtægt går til husleje, forsikringer, mad og en lang række andre ting, soms ikke lige frem er de mest spændende. Det kan være svært at få pengene til at række, hvilket særligt gør sig gældende, når du er studerende eller bare har en lav indkomst.
Det behøver imidlertid ikke at være hverken svært eller kedeligt at spare penge. Herunder finder du 15 effektive sparetips, som kan gøre din økonomi en smule sundere - og så kræver de ikke engang ret meget. Bliv klogere på, hvordan du sparer penge, her. Og du kan finde tips til at lægge et budget her.
Sparetip #1: Læg et budget
Du bør lægge et budget, hvis du vil have styr på din økonomi. Det giver dig et overblik over dine indtægter og udgifter, så du bliver i stand til at vurdere, hvad dit rådighedsbeløb er - og så kan du lægge budget efter det.
Det er især vigtigt at lægge budget, når du er flyttet hjemmefra, så du er sikker på, at dine indtægter er tilstrækkeligt stort til at dække dine udgifter. Det giver dig samtidig mulighed for at gå alle dine udgifter igennem, så du kan finde ud af, om du kan skære nogle fra for at spare penge.
Sparetip #2: Lav en madplan
Du bør altid udarbejde en madplan, hvis du vil være sikker på, at du ikke bruger unødvendigt mange penge på mad. Hvis du bare impulskøber fra dag til dag, vil du opleve, at madbudgettet vokser hurtigt, og du ender med at bruge langt flere penge på mad, end du egentligt havde behov for.
Du kan derfor ende med mange rester, som ender med at blive smidt ud. I gennemsnit koster madspild hos en familie bestående af to voksne og to børn lidt mere end 7.000 kr. om året. Du kan derfor let spare penge på mad, hvis du sørger for at planlægge dine indkøb.
Sparetip #3: Skru ned for impulskøbene
Dette sparetip ligger i forlængelse af det forrige. Når du ikke handler ind efter en madplan, så handler du både ind oftere, men du handler også mere impulsivt. Derfor kan du hurtigt ende med at gøre en masse impulskøb, som i sidste ende blot koster dig penge.
Klatkøb såsom to-go kaffe, tyggegummi, chokolade og lignende kan hurtigt ende med at løbe op i mange tusinde kroner på årlig basis, og derfor bør du såvidt muligt undgå dem. En god måde at undgå impulskøbene på er ved at minimere dine indkøbsture - eksempelvis ved at handle ind over nettet eller til én uge ad gangen.
Sparetip #4: Køb brugt og spar penge
Hvis du vil spare penge, er det en god idé at købe brugt - og så gør du samtidig noget godt for klimaet. Du kan finde alt brugt, og ofte koster det en langt lavere pris, medmindre der er tale om et samlerobjekt eller en antikvitet.
Du kan derfor spare mange penge på alt fra tøj, bøger og elektronik til cykler, både og biler. Samtidig kan du sælge dine egne gamle ting, når du ikke længere bruger dem, hvilket igen er med til at give dig flere penge på kontoen.
Sparetip #5: Skift til en billigere forsikring
Forsikringer er en stor post i dit budget, og derfor vil du kunne spare mange penge, hvis du finder en billigere (og måske endda bedre) forsikring hos et andet forsikringsselskab. Det kan du gøre på mange forskellige måder, men det er en god idé at gennemgå dine nuværende forsikringer for at se, om du betaler for dækning, som du i princippet ikke har behov for.
Har du eksempelvis en bil, som ikke længere er helt ny, kan du overveje at opsige din kaskoforsikring, da du ikke får lige så meget ud af den. Det kan typisk ikke betale sig at have en kaskoforsikring længere, hvis din bil ikke er noget værd.
Sparetip #6: Skift til en billigere bank
Din bank er ikke nogen gratis service, som du blot har til rådighed. Det er en service, som du betaler igennem renter og gebyrer på lån, indestående på din konto, pensioner og forsikringer. Du vil derfor kunne spare mange penge ved at skifte til en anden bank, hvis deres renter og gebyrer er lavere end din nuværende.
Det er en god idé at indhente tilbud hos flere forskellige banker, hvis du er i tvivl om, hvilken du skal vælge. Det giver dig mulighed for at sammenligne bankerne på baggrund af de konkrete tilbud. Du kan også anvende en af de mange prissammenligningstjenester, der findes rundt omkring på nettet.
Sparetip #7: Skift til sparepærer
Når du anvender lyspærer, så bruger du strøm - og her er det bestemt ikke ligegyldigt, om du anvender en sparepærer eller en traditionel glødepære. Forskellen kan være på flere hundrede kroner om året, og samtidig gør du noget godt for miljøet, når du skifter til sparepærer.
Generelt er det også en god idé at få det ind som en vane at slukke for lyset, når du går ud af et rum. Der er ingen grund til, at der er lys i et rum, som du ikke opholder dig i - og det koster både penge, samtidig med at det belaster klimaet unødvendigt.
![](https://oekonomitips.dk/wp-content/uploads/2022/11/spar-penge-i-hverdagen-mobilabonnement-1024x621.jpg)
Sparetip #8: Undersøg dit mobilabonnement
Stort set alle mennesker har et mobilabonnement, som de betaler for hver måned. Det er dog sjældent, at vi skifter mobilabonnement, når først vi har tegnet et - og det er generelt en dum idé, da der kan være mange penge at spare ved at skifte, og det koster heller ikke noget.
Hvis du eksempelvis har et dyrt mobilabonnement, hvor du betaler for meget data, kan det være en god idé at logge på din WiFi-forbindelse i stedet, hvis du har sådan en. Det vil give dig mulighed for at spare mange penge på data.
Sparetip #9: Drop de dyre byture
Det kan måske lyde kedeligt, at du skal skrue ned for byturene, hvis du vil spare penge i hverdagen. Samtidig er det typisk ikke i hverdagen, du tager i byen. Alligevel kan der være en mening med galskaben, fordi det først og fremmest er dyrt at gå i byen. En Moscow Mule koster eksempelvis typisk gerne 75 kr., hvorimod du kan slippe væsentligt billigere, hvis du laver den selv.
Samtidig påvirker dine tømmermænd dig i dagene, efter du har været på en våd bytur. Ofte køber du takeaway, når du har tømmermænd, og det er i sig selv dyrt. Men du følger dig også mere træt op uoplagt, og det kan betyde, at du får vanskeligere ved at fokusere på at bruge færre penge. I sidste ende er det en ond spiral, som kan påvirke din økonomi i en negativ retning.
Hvis du alligevel gerne vil feste, så er privatfester et noget billigere alternativ. Her kan du medbringe dine egne øl eller drinks, og på den måde kan du spare mange penge. Sørg desuden for at forberede hjemmelavet tømmermændsmand dagen før, så du dagen derpå ikke bliver fristet til at bestille en pizza, som du kan lave langt billigere selv.
Skift bank og spar penge: Få 3 gratis bank tilbud på bankbesparelse.dk
Hent dine tilbud og tyg på dine muligheder
Måske du allerede har siddet og kigget på de mange udgifter og indtægter der florerer på kontoudtoget, for at se om der er noget der kan rykkes på og hvor du egentlig ikke kan tilføje flere rettelser umiddelbart. Men har du kigget nærmere på et bankskifte?
Du kan let skift bank hvis det er det du har lyst til og det behøver slet ikke at være noget der kommer til at være en udmattende proces bag, for med bankbesparelse.dk kan du let starte arbejdsgangen med at indhente 3 gratis tilbud, som du herefter kan tygge lidt på og se om det gør nogen forskel for dig overhovedet at skifte.
Din bank er også en forretning
Mange af os overvejer aldrig et bankskifte, hvis det hele egentlig bare kører derudad, men det nyder de forskellige banker desværre ofte også godt af. Vi er mere loyale i forhold til at være bankkunder end som hvis vi ser på at være kunder ved et mobilselskab og det er oftest først hvis vi oplever at der ikke vil hjælpes fra bankens side når lokummet brænder, at vi overvejer at skifte bank.
Det er dog vigtigt at huske at man har med en forretning at gøre, selv når der er tale om en bank eller sparekasse og det er derfor også i deres interesse at lave de bedst mulige aftaler for dem selv og det er dig som deres kunde, der skal betale for dette.
Jo flere aktiver og højere gæld desto bedre besparelser kan der hentes
Et bankskifte vil kunne give mening hvis du har mere end bare en NEM-konto uden kassekredit eller noget lån. Jo flere aktiver du har måtte investere og låne til, desto højere beløb kan der spares ved at skifte banken ud med en anden. Du kan derfor med fordel starte med at overveje om det er noget der overhovedet er vigtigt for dig at se nærmere på.
Uanset hvad så er det uden tvivl ikke nogen besværlig proces at skifte når du bruger hjemmesiden bankbesparelse.dk for her skal du blot angive nogle oplysninger en enkelt gang og disse oplysninger vil blive sendt ud til alle bankerne der herefter kan vende tilbage med deres tilbud til dig, som du frit og gratis kan vælge at takke ja eller nej til.
Spar penge og skift forsikring: Få 3 gratis tilbud på forsikringsskift.dk
Gode muligheder for at låne penge
Vi har alle nogle faste udgifter, der hver måned bliver trukket fra vores konto og som vi ikke kan være foruden. Nogle af disse udgifter som f.eks. husleje og hjemmets forbrug samt forsikringer og meget andet. Når økonomien strammer, så er de fleste tilbøjelige til at se på de knap så faste og vigtige udgifter og hvorvidt de helt kan undlades, hvilket uden tvivl også er smart. Der er dog også gode muligheder for at spare penge ved at skifte lidt imellem de forskellige leverandører fra tid til anden, som f.eks. din forsikringsløsning.
Det har før i tiden været noget tidskrævende noget at skulle skifte forsikringer eller bare at hente lidt forskellige forsikringstilbud, men nu kan du faktisk gøre det let og overskueligt for dig selv for med ganske få klik og tidsforbrug kan du sidde på 3 forskellige tilbud på andre forsikringsløsninger.
Lad de andre gøre det store arbejde og læn dig blot tilbage og vent
På forsikringsskift.dk er det eneste formål at sørge for at du kan overskue processen med et forsikringsskift og i stedet for at du skal sidde med hele arbejdsbyrden har man valgt at smide den store og tunge byrde over på forsikringsselskaberne selv, så det eneste du skal gøre, er at angive hvad dine behov og personlige forholde hedder sig og herefter kan du læne dig tilbage og vente på at forsikringsselskaberne kysser dine fødder med tilbud fra deres side.
Forsikringsselskaberne har ikke på samme måde en mulighed for at prismatche eller læne sig om af dine aktuelle priser, da de ikke har kendskab til hverken hvad konkurrenterne byder ind med eller hvad du betaler på stående fod. Dette kan være din fordel, da forsikringsselskaberne helt automatisk bliver fravalgt hvis de ligger markant højere end de andre tilbud.
Du kan forhandle når du ved hvad du har af muligheder
Du skal dog være opmærksom på nogle ting, når du modtager dine forsikringstilbud. Det er nemlig ikke kun prisen der skal afgøre hvor vidt det er en god forsikring du har dig. Selvrisikoen skal samtidig ligge så lavt som muligt og så er det desuden vigtigt at forsikringen dækker tilstrækkelige beløb, så hvis uheldet er ude med f.eks. en bule i bilen, så skal bilens reparationsomkostninger selvfølgelig kunne dækkes fra forsikringens side.
Hvis du kan se at du har modtaget 3 tilbud, der ikke helt kan leve op til din forventning om en lav selvrisiko eller en korrekt dækning af skader kontra priserne, så kan du vælge at sige nej tak til alle tilbud og beholde dit eget. Du forpligter dig altså ikke på nogen måde til at skulle vælge et af de tre tilbud som du modtager. Du kan dog også tage personlig kontakt til et selskab der måske læner sig op ad et ja tak, for at høre om de kan rykke lidt på nogle af tingene.
Læg budget: 6 brugbare råd til at spare på pengene, når du flytter hjemmefra
Det kan være svært at danne dig et overblik over dine penge, samt hvordan de skal slå til hele måneden. Derfor er det en god idé at begynde at lægge et budget, når du er flyttet hjemmefra. På den måde sikrer du, at dine udgifter ikke løber løbsk.
Herunder følger 5 brugbare råd til, hvordan du får styr på din økonomi ved at lægge et budget, når du er flyttet hjemmefra. Nogle af rådene kan du implementere i din hverdag med det samme, mens andre kræver lidt mere forberedelse.
#1: Få styr på dine variable og faste udgifter
Det første, du skal gøre, når du skal lægge et budget i forbindelse med, at du er flyttet hjemmefra, er at få styr på dine variable udgifter og dine faste udgifter. De variable udgifter er de penge, som du eksempelvis bruger på kaffebarer, drinks og tøj. Det er de udgifter, som du i princippet ikke er nødt til at have.
Dine faste udgifter er dem, som du ikke kan leve uden - eksempelvis dem til din husleje, el, vand og varme. Det er en god idé at få styr på dine faste udgifter og dine variable udgifter, før du lægger et budget, så du er sikker på, at du tager højde for alt.
#2: Få styr på dine indtægter
Det er vigtigt, at du udarbejder et overblik over, hvor mange penge der går ind på din konto hver måned. Du bør starte med at skrive alle dine faste indtægter ind. Hvis du er under uddannelse, vil det typisk være din SU samt eventuelt indtægter fra et studiejob.
Hvis du er i tvivl om, hvor meget du får ind på din konto, kan det være en god idé at kigge på din netbank. Sørg for at gå minimum tre måneder tilbage, så du har et fyldestgørende overblik over alle dine indtægter. Hvis du stadig er i tvivl, kan du få et overblik ved at kigge på din skattemappe på SKAT's TastSelv Borger og se under indkomst.
#3: Opret en budgetkonto i banken
Du bør altid sørge for at holde din økonomi opdelt. Det kan du eksempelvis gøre ved at oprette en budgetkonto i banken. En budgetkonto er en praktisk måde at opdele din økonomi på, så du er sikker på, at du ikke bruger mere end det, du har råd til.
Din budgetkonto er den konto, som du overfører penge til husleje og lignende fra. Det er også den, du bruger til dine halv- og helårlige regninger. Sørg for, at du tilmelder dine regninger til Betalingsservice, så du ikke skal gå ind og betale dem manuelt.
#4: Sørg for, at du ikke tjener mere, end du må
Hvis du modtager SU i forbindelse med din uddannelse, er det vigtigt, at du undersøger, hvor meget du må tjene ved siden af. Hvis du tjener for meget, skal du betale SU tilbage, og det kan ende med at blive en dyr fornøjelse - og så arbejder du i princippet gratis på dit studiejob.
Husk, at SU skal have dit hovedskattekort, og din arbejdsgiver skal have dit BI-kort. Hvis du anvender dit hovedkort til både SU og studejob, ender du med at få uberettiget fradrag begge steder, hvilket betyder, at du betaler for lidt i skat.
#5: Pas på med at optage lån
Det er ikke nogen god idé at optage lån, når du er flyttet hjemmefra. Selvom SU-lånet kan være fristende, så er det en bedre løsning at finde et studiejob. Dit SU-lån er ikke det lån, der har de højeste renter, men du kan hurtigt komme til at opbygge en massiv gæld, som vil tage dig mange år at afvikle. Du skal samtidig passe på de dyre kviklån, som ligeledes kan være fristende, men samtidig kan risikere at ødelægge din økonomi mange år fremadrettet.
#6: Anmod om boligsikring
Det er en god idé at ansøge om boligsikring, når du er flyttet hjemmefra. Det er et fradrag, du kan få, hvis din indkomst er under et bestemt beløb - og det vil det med største sandsynlighed være, når du netop er flyttet hjemmefra. Du kan læse mere om, hvordan du anmoder om boligsikring, på Borger.dk.
Spar penge på mad: 5 tips til at spare penge på dit madbudget
Spar penge på mad: Det er en god idé at udarbejde en madplan, så du altid er klar over, hvad du skal spise til aften. Det giver dig mulighed for at sammensætte måltider, som består af de samme råvarer, så du er sikker på, at intet går til spilde. Samtidig er det en god idé at købe varer på tilbud og undgå at handle ind, når du er sulten.
Der er mange gode råd til, hvordan du kan spare penge på mad. Desværre kan de være vanskelige at føre ud i livet for de fleste af os. Af samme årsag har vi samlet 6 gode råd til, hvordan du sparer penge på mad, som ikke er nævnt herover. Måske kender du nogle af dem, måske ikke - det væsentlige er, at du kan implementere dem med det samme, hvis du vil spare penge på mad.
Spareråd #1: Du bør kun handle ind, når det er nødvendigt
Der er god grund til at skære ned på dine indkøbsture, hvis du vil spare penge på mad. Når du handler ind til mange dage ad gangen, er du tvunget til at planlægge, hvad du skal putte i indkøbskurven - og det lægger op til en mere fornuftig tilgang til aftensmaden.
Du bør udarbejde en madplan, hvor du tager højde for, at du kun handler ind én eller to gange om ugen. Det giver dig mulighed for at genbruge ingredienserne, så du er sikker på, at de ikke går til spilde. Der er ingen grund til at købe nye grøntsager og andre råvarer hver dag, når køleskabet er fyldt i forvejen.
Spareråd #2: Brug nettet til at spare penge på mad
Det er nemt at fylde ekstra i din indkøbskurv, når du står i supermarkedet - og det gælder især, hvis du handler ind, inden du har spist aftensmad. Selvom handel med dagligvarer over nettet er eksploderet de seneste år, så er det stadig under 10% af os, der handler ind online.
Undersøgelser viser, at der er penge at hente, når du handler ind over nettet. Det giver dig mulighed for at spare penge på mad, fordi du undgår at blive fristet af de mange tilbud, som er i de traditionelle supermarkeder. Du køber med andre ord mere fornuftigt ind, når du putter varer i den virtuelle indkøbskurv. Du kan læse mere her.
Spareråd #3: Gå efter de gode discountmærker
Der er ingen grund til at købe mærkevarer, bare fordi det er dem, de viser i reklamerne i fjernsynet. Ofte er det de kendte mærkevarer, som er dyrest - og det er der ingen grund til, da det sjældent er dem, der er de bedste. Ofte vælger du dem, fordi du kender dem i modsætning til de billigere discountmærker.
Hvis du vil spare penge på mad, er det en god idé at gå efter produkter fra supermarkedernes egne mærker eller mindre kendte mærker, som du ikke ser reklamer for. De er ofte væsentligt billigere, og de er mindst lige så gode - og så sparer du penge.
Spareråd #4: Lav billige retter
Der findes masser af retter, som er fyldt med smag, men som ikke kræver særligt mange råvarer. Supper uden kød er et godt eksempel på retter, som mætter, men som samtidig ikke vælter budgettet. Det handler blot om, at du skal smage dem til med krydderier, så de er fyldt med smag.
Et andet eksempel på en billig ret er hjemmelavet pizza, som bestemt ikke behøver at koste mange penge. Laver du selv dejen og bruger det, der er i køleskabet, er det stort set kun osten, du skal betale for - og her kan du købe en billig mozzarella til omkring 5 kroner.
Spareråd #5: Gå efter sidste salgsdato
Varer, der er tæt på sidste salgsdato, er i langt de fleste tilfælde billigere - og det kan være en god idé at gå efter dem, hvis du vil spare penge. Ofte fejler råvarer, der netop har overskredet sidste salgsdato, ikke noget, og derfor gør det ikke noget, at de er en smule 'for gamle'.
Hvis der er tale om kød, kan du altid fryse det ned, da det kan holde i længere tid på frost. Når du skal bruge råvaren, er det bare at tø den op, og så har du sparet en del penge på mad. De fleste supermarkeder har en køleboks eller lignende, hvor du kan finde alle de tilbud, der er på friske råvarer.
Spareråd #6: Spar penge på mad ved at bruge fryseren
Det er en god idé at fryse portioner ned, hvis du vil spare penge på mad. Det giver dig mulighed for at hive en ret op af fryseren på de dage, hvor du ikke har overskud til at lave mad. Der er mange retter, som egner sig fremragende til fryseren - eksempelvis bolognese, kartoffelsuppe, lasagne og chili con carne.
Det er stort set kun fantasien, der sætter grænserne, for langt de fleste råvarer har mulighed for at blive frosset ned, uden de tager skade. Selv kogte ris kan fryses ned, uden de tager skade - og så skal de blot overhældes med kogende vand, før de er klar til at blive spist. Smart, nemt og - ikke mindst - billigt, da du undgår madspild.
Udbetaling til hus: Hvor meget skal man lægge i udbetaling til hus? (+6 gode råd til din opsparing)
Når du skal købe et hus, er det vigtigt, at du har styr på økonomien. Det betyder blandt andet, at du skal vise banken, at du er i stand til at spare penge op. Hvis ikke du har sparet minimum 5% af købesummen op, vil du hos de fleste banker ikke have mulighed for at optage et lån.
Er du i tvivl om, hvordan du nemmest kommer i gang med at spare op til dit boligkøb, får du her 6 gode råd, der kan hjælpe dig. Nogle af rådene er nemme at implementere i din hverdag, mens andre kræver, at du omlægger din livsstil på visse punkter. God fornøjelse med opsparingen!
#1: Sæt et mål for din opsparing
Vi mennesker har lettere ved at forblive motiverede, hvis vi har et overordnet mål. Motivationen stiger, når der er et mål i sigte, og derfor er det vigtigt, at du sætter dig et mål for din opsparing. Start med at overveje, hvor meget du gerne vil spare op, og hvor lang tid du vil bruge på det.
På den måde kan du hurtigt regne ud, hvor mange penge, du skal lægge til side hver måned, for at opå dit mål. Det giver dig ligeledes mulighed for at overveje, om det overhovedet er realistisk at nå målet indenfor en overskuelig fremtid.
#2: Opret en opsparingskonto
Før du går i gang med at spare penge op, er det en god idé at oprette en særskilt konto til formålet - en såkaldt opsparingskonto. Du kan med fordel navngive den efter dit mål, som i dette tilfælde vil være 'opsparing til drømmeboligen'.
På den måde får du lettere ved at holde motivationen, og du vil samtidig få samvittighedskvaler, hvis du overvejer at tage penge fra kontoen, da du bliver mindet om, hvad formålet med opsparingen er.
#3: Opret en automatisk overførsel hver måned
Den nemmeste måde at lægge penge til side på er ved at oprette en automatisk overførsel. På den måde skal du ikke aktivt gå ind og overføre penge til din opsparingskonto. I stedet skal du sætte en fast overførsel op i din netbank, så det hele sker automatisk, uden du skal gøre noget selv.
#4: Gå på tilbudsjagt
Du kan ofte spare penge på forskellige produkter, hvis du ikke køber dem det samme sted. Det kan være en god idé at gå på tilbudsjagt, så du altid er sikker på, at du ikke betaler mere end højst nødvendigt, når du køber en vare.
Det gælder for såvel dagligvare som underholdning og cafébesøg - der er altid penge at spare, hvis blot du sætter det i system og går efter de steder, der er billigst. Det kan være en god idé at undersøge tilbudsaviser for gode tilbud og kampagner.
#5: Skær ned på forbruget
Dette er et kedeligt råd, men ikke desto mindre kan det være nødvendigt. Hvis du vil spare penge op, er der formentlig nogle steder, hvor du skal skære ned på dit forbrug. Det kan eksempelvis være, at du har et fitnessabonnement, som du ikke får brugt.
Op mod 40% af dem, der er medlemmer af et fitnesscenter, træner færre end én gang om måneden - og det er derfor penge lige ud af vinduet. I stedet kan du bruge dit fitnessabonnement på at spare penge op til din drømmebolig. Det samme gælder med streamingtjenester, restaurantbesøg, cigaretter og en lang række andre ting, som du i bund og grund ikke har behov for.
#6: Tag i supermarkedet én gang om ugen
Det er ingen hemmelighed, at impulskøb vejer tungt på budgetkontoen. Hvornår har du sidst været i supermarkedet uden at købe noget, der ikke stod på indkøbslisten? Supermarkeder er indrettet på en måde, så du får lyst til at putte ting i kurven, du i princippet ikke har brug for.
Hvis du vil ud af 'impulskøbsfælden' er det derfor en god idé at købe ind til én uge ad gangen. På den måde minimerer du besøgene i supermarkedet, så du ikke kommer til at proppe ting i kurven, du ikke har behov for. Samtidig kan du gøre brug af mængderabatter, hvor du ligeledes kan spare mange penge hver måned.
Find flere sparetips på Moneyland.dk.